¶î i
ãaps0Atskirai reikė37095516153709551617 tø4470078963 būras, vadinasi ivuiiy* toje programo53produktyviojo mąstymo, komuniJcavimo, prognozavimo, sprendimų priėmimo, planų įgyvendinimo, žmogiškųjų ryšių, galimybių įžvelgimo (ir. 2.2.1 lentelę).

2.2.1 lentelė
Užduočių pavyzdžiai
Gabumų ugdymas pagal Taylor modelį (pagal TayJor, 1986)
Gebėjimas susikurti atitinka- {„Surinkite informaciją apie... ii
I Gabumų sritis     Paaiškinimas
j mos temos žinių ir įgūdžių 'bazę.
kuo įvairesnių šaltinių ir ją išanalizuokite".
f Gebėjimas generuoti ne-
f įprastas, originalias iė/as,
fpastebėū naujus sąryšius,
| papildyti detalėmis, kurios
Į paįvairioa idėjas,	
'Akademinė
„Sukurkite, kuo pakeisti įprastas energijos rūšis".
s22 (Kūrybos, produktyvioio
2.2.1 icntcU
Gabumų sritis
Sprendimų priėmimo	Paaiškinimas                 	Ll
Gebėjimas rasti alternatyvas, l.,
jas įvertinti ir priimti tinka-   t r mą problemos sprendimą.     1 į	Jžduočių pavyzdžiai Nurodykite savo mėgiamiausią I
ašy toją, aiškiai pagrįsdami at-   t rumentais savo pasirinkimą it
itmetimą".	
Planavimo	Gebėjimas numatyti kelius ir būdus idėjai įgyvendinti, nustatant, kokių reikia resur- 1 sų, įžvelgiant, kokios galimos problemos, ir numatant žingsnius jų sprendimui, tokiu būdu patobulinant planą.	.Išstudijavę mitus apie šikšnosparnius, sukurkite tyrimo planą 1
savo draugų nuomonei apie 186 šiuos gyvūnus ištirti41, '84Sukurkite akcijos prieš rūkymą 1 planą".	
Prognozavimo	Gebėjimas numatyti ir patikrinti priežasties ir pasekmės sąryšius.	„Išstudijuokite N sutartį ir nurodykite įvairias galimas jos    i ratifikavimo pasekmes".	
Komunikavimo	Gebėjimas reikšti savo idėjas, jausmus, poreikius ir suprasti kitus, vartojant verbalinę ir neverbalinę kalbą.	„Pademonstruokite savo jaus-    1 mus, kai sužinote apie ... „Papasakokite apie įvykį iš vaiko i ir iš suaugusiojo pozicini".          i	
Planų
įgyvendinimo	Gebėjimas įgyvendinti planą	— —   ■    -           ——      *-     L-    - i ■'3f   ■ a -   ii                  ■   1
„Sukurkite ir įgyvendinkite N    1 renginio planą".	
Galimybių įžvelgimo	Gebėjimas identifikuoti galimybę ir ja pasinaudoti.	„Ištirkiōe ispanų kalbos mokymo(si) poreikį mokykloje ir inicijuokite atitinkamos programos įgyvendinimą".	
Taylor siekia ugdyti kuo daugiau gabumų, kuriais, jo manymu, pasižymi vaikai. Tad kuo įvairesniems vaikų gabumams mokytojas skirs dėmesį, tuo daugiau galimybių, kad vaikas ras sritį, kurios žinovu jis gali tapti. Tačiau pirmasis šio modelio etapas - tai vis dėlto akademinių gabumų ugdymas. Kitas žingsnis, skirtas mokytojui apsispręwti, kurią iš likusių aštuonių gabumų sričių jis imasi ugdyti. Paprastai seka, anot autoriaus, turėtų būti tokia: produktyvusis mąstymas, planavimas, sprendimų priėmimas, pianų įgyvendinimas, įžvalgos. Akivaizdu, jog dirbti pagal šį modelį mokytojas turėtų būti specialiai pasirengęs, tad modelio autorius siūlo keletą mokytojo darbo metodų. Pirmuouiu atveju siūloma papildomų gabumų ugdymą organizuoti baigiantis pamocoms. Įprastinis mokymo turinys „suspautžiamas" laike, o atsiradusias 5—10 laisvuj minučių mokytojas gali išnaudoti pasirinkto gabumo ugdymui. Kai mokytojui atrodo, kad jau pasiekta tam tikra pažanga ugdant pirmąjį iš įo pasirinktų ga

footer 100

101

Raiškos būdai

Struktūrinis elementas
Ugdytojo ir ugdytinių sąveika, komunikacija

Informacijos srautai — Asmenvbės tobuli* tiesioginiai ir grįžtamieji, ir sąlygų tobulintai pedagoginė sistema        sudarymsud ūssionj
- b. y1"0 HBB

Saviugda

Tobulinimasis

Individo asmenybė

Gabių vaikų ugdymo ir jo sąlygų modelis

mą gali apibūdinti asmenybės saviugda, iritrapersonaliniame lygmenyje įgyjanti gryną raišką. II esmės visųė, 1997; Heller, 1999; Gagne, 2004 ir kt.) nurodoma, kad gabaus vaiko savirealizacijai turi (takos jo asmenybės nekognityvinės savybės - pasiekimų eotyvacija, teigiamas savęs vertinimas, darbingumas, savikontrolė ir kt. Yra pagrindo manyti, kad tinkamas minėtų GAVUS modelio struktūrinių elementų funkcionavimas palankiai veikia gabaus vaiko asmenybę, taigi skatina jį tobulėti.
Apibendrinant tai, kas pasakyta, galima pateikti tokį teorinį gabių vaikų ugdymo ir jo sąlygų modelį:

3.1 lentelė

Ugdymo rea-lybės lygmuo
Interpersona-linisniams, galima manyti, kad jaunesniųjų klasių gabių mokinių ugdymo rezulutai žinomi ir fiksuojami tik klases ir mokyklos (atskirais atvejais savivaldybės) lygmeniu. be to, olimpiadų rezultatai - tai tik pasiekimai, o kas daroma klasėje, mokykloje, kad tie pasiekimai bfbtų tokie, ir ar tie pasiekimai — tai mokytojo ir mokinio darbo rezultatas ar tik mokinio potencialo {vertinimas, informacijos taip pat neturime arba turime labai nedaug (žr. Narkevičienė, 1997,1998, 2003, Narkevičienė, Janilionis, Almonaitienė, 2002).
Mokytojų rengimas. Nė vienas Lietuvos universitetas, rengiantis mokytojus, nesiūlo pirmos ar antros pakopos studijų programos, kurios paskirtis bū‡86 tų aiškiai orientuota į gabių vaikų ugdymo specialisto parengimą. Peržiūrėjus mokytojų rengimo programas Vilniaus pedagoginiame, Šiaulių, Kauno technologijos bei Vytauto Didžiojo universitetuose, rasti tik du, be to, tik pasirenkamieji gabių vaikų problemoms skirti moduliai. Tai Vilniaus pedagoginiame universitete neakivaizdininkams siūlomas modulis „Gabiųjų atpažinimas ir ugdymo galimybės" bei Šiaulių pedagoginiame universitete siūlomas modulis „Gabių vaikų psichologija".
Lietuvos mokytojams, tyrimų duomenimis (Narkevičienė, Janilionis, Almonaitienė, 2002), darbui su gabiqis vaikais trūksta ir tinkamo pasirengimo aukštojoje mokykloje, ir kirų dalykų (žr. 4.2.3 lentelę).

4.2.3 lentelė
Lentelėje teiginiai pateikti eilės tvarka pagal trūkumo įvertinimo vidurkį. Matome, jog labiausiai, mokytojų nuomone, trūksta užmokesčio už papildomą darbą, materialinio paskatinimo gabiems vaikams ir bendros gabių vaikų ugdymo politikos visos šalies mastu. Su pirmu teiginiu visiškai sutiko 59%, sutiko 30% (t.y. iš viso taip teigė 89%) mokytojų, dar 7% renkasi neutralią poziciją. 88% mokytojų mano, jog trūksta materialinio paskatinimo patiems gabiems mokiniams. 87% respondentų mano, kad trūksta bendros itin gabių vaikų ugdymo politikos Šalies mastu; 84% - aprūpinimo mokymo metodine medžiaga; 86% - kvalifikacijos kėlimo kursčia trūras; 74% - bendradarbiavimo su patyrusiais šioje srityje kolegomis (neutralus vertinimas - 14%). Tinkamo pasirengimo aukštojoje mokykloje pasigedo 60% apklaustųjų mokytojų, tik penktadalis (21%) jų sutiko, jog aukštoji mokykla parengė jį/ją šiam darbui. Malonu pastebėti, jog 56% mokytojų darbui su itin gabiais vaikais yra skatinami ir palaikomi mokyklos administracijos (neutralumą vertinant teiginį rinkosi 18%). Nemažai mokytojų turi galimybių naudotis kompiuteriu ir internetu (49% nejaučia trūkumo, 16% lieka neutralūs, 35% trūksta tokios galimybes). 46% mokytojų jaučia tėvų palaikymą, 31% tokio palaikymo pasigenda.
0.96	
!h0 tokios problemos: