i
Hfc     0mddj8 tUn tam dkrts identifikacijos procedūras, vadinasi ivuiiy* toje programoje asmenys turi mokėti naudotis identifikacijos įran-*>*«ų gebėti analizuoti mokinių veiklos produktus ir pati mokymosi procesą, •tpaftistant kriterijus, pagal kuriuos vaikas gali būti priskirtas gabiųjų grupei. Vargu, ar bc specialaus pasirengimo gali dirbti mokytojas. Pavyzdžiui, Clark modelyje numatyta, kad mokytojas turi būti įvaldęs įtampos klasėje sumažinimo strategijas (autogeninę treniruotę, meditaciją), turi gebėti parinkti mokymo medžiagą, pratimus ir užduotis, kurioms atlikti būtų naudojama abiejų smegenų pusrutulių veikla, gebėti į ugdymo turinį įtraukti pratimus, kurie, panaudojant fizinį kūną, abstraktaus ir simbolinio lygmens informaciją, transformuoja į konkretesnį lygmenį ir pan. Kai kurie autoriai, pavyzdžiui, Wil-liams, netgi nurodo mokymo strategijas, kurias naudoti savo darbe turi mokėti mokytojas, kiti savo darbo komandą apmoko. Renzulli modelio realizavimo komandą sudaro ne tik mokytojai, bet ir tėvai, bendruomenės ekspertai, mokyklos administracija ir kt. personalas. Modelio veikimo efektyvumą vertina visi jo dalyviai, pagal tokios analizės rezultatus bei mokinių pageidavimus ar pakitusius poreikius ugdymo programa modifikuojama.
Atskirai reikėtų paminėti Taylor modelį. Jis vadinamas ir muititalento, ir kūrybinio bei kritinio mąstymo modeliu. Laikoma, kad bent vienai (jų nurodomos net devynios) gabumo sričiai yra gabus kiekvienas vaikas. Toks gabių vaikų ugdymo modelis turėtų būti priimtinas ir žmonėms, kurie mano, jog visi vaikai turi tam tikrų gabumų, ir dėl kokių nors priežasčių nenori pripažinti gabumų lygmens skirtumų. Modelio autorius nurodo šias gabumų sritis: akademinės srities, produktyviojo mąstymo, komuniJcavimo, prognozavimo, sprendimų priėmimo, planų įgyvendinimo, žmogiškųjų ryšių, galimybių įžvelgimo (ir. 2.2.1 lentelę).

2.2.1 lentelė
Užduočių pavyzdžiai
s22 Gabumų ugdymas pagal Taylor modelį (pagal TayJor, 1986)
Gebėjimas susikurti atitinka- {„Surinkite informaciją apie... ii
I Gabumų sritis     Paaiškinimas
j mos temos žinių ir įgūdžių 'bazę.
kuo įvairesni€008 šaltinių ir ją išanalizuokite".
f Gebėjimas generuoti ne-
f įprastas, originalias iė/as,
fpastebėū naujus sąryšius,
| papildyti detalėmis, kurios
Į paįvairioa idėjas,	
'Akademinė
„Sukurkite, kuo pakeisti įprastas energijos rūšis".
(Kūrybos, produktyvioio
2.2.1 icntcU
Gabumų sritis
Sprendimų priėmimo	Paaiškinimas                 	Ll
Gebėjimas rasti alternatyvas, l.,
jas įvertinti ir priimti tinka-   t r mą problemos sprendimą.     1 į	uJžduočių pavyzdžiai Nurodykite savo mėgiamiausią I
ašy toją, aiškiai pagrįsdami at-   t rumentais savo pasirinkimą it
itmetimą".	
Planavimo	Gebėjimas numatyti kelius ir būdus idėjai įgyvendinti, nustatant, kokių reikia resur- 1 sų, įžvelgiant, kokios galimos problemos, ir numatant žingsnius jų sprendimui, tokiu būdu patobulinant planą.	.Išstudijavę mitus apie šikšnosparnius, sukurkite tyrimo planą 1
savo draugų nuomonei apie šiuos gyvūnus ištirti41, „Sukurkite akcijos prieš rūkymą 1 planą".	
Prognozavimo	Gebėjimas numatyti ir patikrinti priežasties ir pasekmės sąryšius.	„Išstudijuokite N sutartį ir nurodykite įvairias galimas jos    i ratifikavimo pasekmes".	
\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\brdrw15Komunikavimo	Gebėjimas reikšti savo idėjas, jausmus, poreikius ir suprasti kitus, vartojant verbalinę ir neverbalinę kalbą.	„Pademonstruokite savo jaus-    1 mus, kai sužinote apie ... „Papasakokite apie įvykį iš vaiko i ir iš suaugusiojo pozicini".          i	
Planų
įgyvendinimo	Gebėjimas įgyvendinti planą	— —   ■    -           ——     *-     L-    - i ■   ■ a -   ii                  ■   1
„Sukurkite ir įgyvendinkite N    1 renginio planą".	
Galimybių įžvelgimo	Gebėjimas identifikuoti galimybę ir ja pasinaudoti.	„Ištirkite ispanų kalbos mokymo(si) poreikį mokykloje ir inicijuokite atitinkamos programos įgyvendinimą".	
Taylor siekia ugdyti kuo daugiau gabumų, kuriais, jo manymu, pasižymi vaikai. Tad kuo įvairesniems vaikų gabumams mokytojas skirs dėmesį, tuo daugiau galimybių, kad vaikas ras sritį, kurios žinovu jis gali tapti. Tačiau pirmasis šio modelio etapas - tai vis dėlto akademinių gabumų ugdymas. Kitas žingsnis, skirtas mokytojui apsispręsti, kurią iš likusių aštuonių gabumų sričių jis imasi ugdyti. Paprastai seka, anot autoriaus, turėtų būti tokia: produktyvusis m^cchs186 ąstymas, planavimas, sprendimų priėmimas, pianų įgyvendinimas, įžvalgos. Akivaizdu, jog dirbti pagal šį modelį mokytojas turėtų būti specialiai pasirengęs, tad modelio autorius siūlo keletą mokytojo darbo metodų. Pirmuouiu atveju siūloma papildomų gabumų ugdymą organizuoti baigiantis pamokoms. Įprastinis mokymo turinys „suspaudžiamas" laike, o atsiradusias 5—10 laisvuj minučių mokytojas gali išnaudoti pasirinkto gabumo ugdymui. Kai mokytojui atrodo, kad jau pasiekta tam tikra pažanga ugdant pirmąjį iš įo pasirinktų ga

Raiškos būdai

Struktūrinis elementas
Ugdytojo ir ugdytinių sąveika, komunikacija

Saviugda

Tobulinimasis

Individo asmenybė

1 Ugdymo res flybės lygmu	i- Struktūrini o elementas	s Raiškos būdai	Funkcijos	
j Valstybinis	Valstybės politika	Švietimo politika ir ją atspindintys įstatymai	Teisinis reguliavimas, užtikrinantis kiekvienam vaikui (vadinasi, ir gabiam) teisę gauti jo poreikius ir galimybes atitinkantį ugdymą ir ugdymosi sąlygas	
Visuomeninis	Visuomenės institutai	Vyriausybines institucijos/ visuomeninių organizacijų/paramos fondų/aukštųjų mokyklų/mokslo institucijų tikslinė veikla	Veiklos inicijavimas; koordinavimas, organizavimas, informacijos kaupimas, analizė ir sklaida; gabių vaikų paieškos programos, identifikavimas, globa; mokytojų ir kitų švietimo darbuotojų rengi mas;ugdymo tęstinumo užtikrinimas; kt.	
1 Institucinis
1	Ugdymo nstituciįos
i 1 i
!	Gabių vaikų ugdymo modelis institucijos lygmeniu — mokyklos, papildomojo ugdymo mokyklos, techninės {ūrybos namai, klasės, tovyklos, kursai, konkursai ir kt.	195647047Ugdymo proceso optimizavimas: optimalios ugdymo(si) aplinkos sudarymas, ugdymas, mokymas, veiklos rezultatų vertinimas, mokymo diferencijavimas ir kt.	

Gabių vaikų ugdymo ir jo sąlygų modelis

mą gali apibūdinti asmenybės saviugda, iritrapersonaliniame lygmenyje įgyjanti gryną raišką. II esmės visų anksčiau minėtų struktūrinių elementų funkcionavimo tikslas I prigimtinių asmens galių plėtra ir išvystymas jo paties jėgomis iki maksimalaus tam asmeniui galimo lygio. Literatūroje (Gross, 1995; Almonaitienė, 1997; Heller, 1999; Gagne, 2004 ir kt.) nurodoma, kad gabaus vaiko savirealizacijai turi (takos jo asmenybės nekognityvinės savybės - pasiekimų motyvacija, teigiamas savęs vertinimas, darbingumas, savikontrolė ir kt. Yra pagrindo manyti, kad tinkamas minėtų GAVUS modelio struktūrinių elementų funkcionavimas palankiai veikia gabaus vaiko asmenybę, taigi skatina jį tobulėti.
Apibendrinant tai, kas pasakyta, galima pateikti tokį teorinį gabių vaikų ugdymo ir jo sąlygų modelį:

3.1 lentelė

Ugdymo rea-lybės lygmuo
Interpersona-linis

Intrapersona-linis
÷15Nr	\\\\\\\\\\\\\\\\strike0Teiginys	Vid.*	St. n.	
1 1	Trūksta užmokesčio už papildomą darbą,.	1.43	0.84	
12.	Trūksta materialinio paskatinimo itin gabiems mokiniams.	1.35	0.87	
13.	Trūksta bendros itin gabių vaikų ugdymo politikos visos išliet j mastu.	1.27	0.85	
14.	[Trūksta aprūpinimo reikalinga mokymo metodine medžiaga	1.22	0.96	
15.	Trūksta kvalifikacijos kėlimo kursų itin gabių vaikų ugdymo tems.	1.20	0.91	
j 6.   j	Trūksta bendradarbiavimo tu aukštųjų mokyklų dėstytojais, mokalininkaif.	1.04	0.99	
7.   1 Trūksta literatu rot apie itin gabių vaikų pažinimą, ugdymą, j psichologiją, kirų šalių patirt j.	1.00	0.97	
8.   j Trūksta bendradarbiavimo su patyrusiais šioje srityje kolegomis,	0.88	1.02	
1    1	'rūksta tinkamo pasirengimo aukštojoje mokykloje.	0.56	1.17	
10.   7	rūksta galimybių naudotis kompiuteriu ir internetu.	-0.19	1.33	

Duomenys apie tai, ko mokytojams trūksta darbui su itin
gabiais vaikais
	(Narkevičienė, Janilionis, Almonaitienė, 2002)

niams, galima manyti, kad jaunesniųjų klasių gabių mokinių ugdymo rezultatai žinomi ir fiksuojami tik klases ir mokyklos (atskirais atvejais savivaldybės) lygmeniu. be to, olimpiadų rezultatai - tai tik pasiekimai, o kas daroma klasėje, mokykloje, kad tie pasiekimai būtų tokie, ir ar tie pasiekimai — tai mokytojo ir mokinio darbo rezultatas ar tik mokinio potencialo {vertinimas, informacijos taip pat neturime arba turime labai nedaug (žr. Narkevičienė, 1997,1998, 2003, Narkevičienė, Janilionis, Almonaitienė, 2002).
Mokytojų rengimas. Nė vienas Lietuvos universitetas, rengiantis mokytojus, nesiūlo pirmos ar antros pakopos studijų programos, kurios paskirtis būtų aiškiai orientuota cchs186 į gabių vaikų ugdymo specialisto parengimą. Peržiūrėjus mokytojų rengimo programas Vilniaus pedagļginiame, Šiaulių, Kauno technologijos bei Vytauto Didžiojo universitetuose, rasti tik du, be to, tik pasirenkamieji gabių vaikų problemoms skirti moduliai. Tai Vilniaus pedagoginiame universitete neakivaizdininkams siūlomas modulis „Gabiųjų atpažinimas                ir ugdymo galimybės" bei Šiaulių pedagoginiame universitete siūlomas modulis „Gabių vaikų psichologija".
Lietuvos mokytojams, tyrimų duomenimis (Narkevičienė, Janilionis, Almonaitienė, 2002), darbui su gabiais vaikais trūksta ir tinkamo pasirengimo aukštojoje mokykloje, ir kirų dalykų (žr. 4.2.3 lentelę).
`r 4.2.3 lentelė
Lentelėje teiginiai pateikti eilės tvarka pagal trūkumo įvertinimo vidurkį. Matome, jog labiausiai, mokytojų nuomone, trūksta užmokesčio už papildomą darbą, materialinio paskatinimo gabiems vaikams ir bendros gabių vaikų ugdymo politikos visos šalies mastu. Su pirmu teiginiu visiškai sutiko 59%, sutiko 30% (t.y. iš viso taip teigė 89%) mokytojų, dar 7% renkasi neutralią poziciją. 88% mokytojų mano, jog trūksta materialinio paskatinimo patiems gabiems mokiniams. 87% respondentų mano, kad trūksta bendros itin gabių vaikų ugdymo politikos Šalies mastu; 84% - aprūpinimo mokymo metodine medžiaga; 86% - kvalifikacijos kėlimo kursų, 79% - bendradarbiavimo su mokslininkais; 76% - atitinkamos literatūras; 74% - bendradarbiavimo su patyrusiais šioje srityje kolegomis (neutralus vertinimas - 14%). Tinkamo pasirengimo aukštojoje mokykloje pasigedo 60% apklaustųjų mokytojų, tik penktadalis (21%) jų sutiko, jog aukštoji mokykla parengė jį/ją šiam darbui. Malonu pastebėti, jog 56% mokytojų darbui su itin gabiais vaikais yra skatinami ir palaikomi mokyklos administracijos (neutralumą vertinant teiginį rinkosi 18%). Nemažai mokytojų turi galimybių naudotis kompiuteriu ir internetu (49% nejaučia trūkumo, 16% lieka neutralūs, 35% trūksta tokios galimybes). 46% mokytojų jaučia tėvų palaikymą, 31% tokio palaikymo pasigenda.
Anketoje buvo palikta vieta laisvam atsakymui, ko dar trūksta, įrašyti. Paminėtini tokie dalykai, kurių mokytojai nurodė pasigendantys (kalba netaisyta): dėmesio, sistemos Siame darbe; įdėjimu į Jį darini plaliąja prasme; pa$d laikmetį aprūpinto kabineto; lenko; &bių mokinių su ffra mokymosi motyvacija; skiriamą papildomai pamokiį mokytojai - olimpiadoms ruoštis; materialinės basęs, ma&u* mokintą skaiiiaus klasėje, nes bana labai sunku diferencijuotai dirbti, meni nespėja, kiti neturi ką neikti, vadovėliuose dainai nėra tinkamą nfėeotią; daužtu stovyklų ga/,iems tankiniam respublikos mastu, bet kad įjos patektų irprmncijos vaikai, o neHk didfįnjų miestų; mokinių suinterrsmtama mokytis; laiko per pamokas m po pamnką; bijau perkrauti mokinis nereiktų niveliuoti įtatnaųj/ų irjų sukartų proffttmų.
Apilmidrinamosios išvados
Tiriant GAVUS modelio raišką visuomeniniame lygmenyje, išryškėjo
tokios problemos: